След бурните дебати за паметник на Филип II Македонски и на турските войници, загинали под Шипка през 1877-1888 г., темата за паметниците пак е поставена на дневен ред. Десни политици отново възобновиха яростните критики от началото на 90-те години на миналия век срещу паметниците на съветската армия в България.
Депутати и общественици поискаха вчера да се обособи резерват на изкуството на соцреализма, в който по подобие на бившите соцстрани да бъдат поставени всички паметници от времето на тоталитаризма. Инициативният комитет, в който влизат депутатите Тошо Пейков от НДСВ, Анастасия Мозер от БЗНС-НС, Лъчезар Тошев от СДС, Иван Иванов от ОДС, бившият зам.-кмет на София Христо Димов, бившият депутат Иван Глушков и обществениците Васил Станилов и Георги Марков, се обявиха и за "незабавно освобождаване" на столицата от Паметника на съветската армия.
"В Русия има алея, на която поставиха паметниците на своите палачи", припомни Анастасия Мозер. Същото било и в Будапеща, където дори се събирали пари за вход. "Така екскурзоводи ще водят любители на социзкуството, а предприемчиви социалисти ще могат да изкарват пари", обясни и Тошо Пейков. Никой от инициаторите обаче нямаше все още идея къде може да се направи резерватът, кой трябва да вземе решението за демонтирането на паметниците и колко пари ще струва това. "Не е ли срамно за всеки софиянец и патриот, че най-внушителният по размери паметник в столицата е на един чужд войник с шмайзер в ръка и на една чужда армия, които донесоха комунистическо-болшевишка тирания, избила десетки хиляди българи", се казва във възванието на комитета до софиянци. Инициаторите обявиха, че съветската армия е влязла в София като окупатор и не е дала нито една жертва в столицата. "Това е паметник на чуждата победа", каза Тошо Пейков. Според Анастасия Мозер пък било недопустимо, че войникът е с вдигнат шмайзер. "Дори Альоша е със свален шмайзер", каза земеделската лидерка. Бившият депутат Дянко Марков пък поиска специален закон, който да забрани на чужденци да "украсяват" България със свои паметници. Според инициативния комитет на мястото на Паметника на съветската армия може да се издигне мемориал на "Майка България" и в основата му да бъдат поставени ликовете на всички велики мъже на България от хан Аспарух насам.
Искането за демонтиране на паметника е от 1993 г., разказа тогавашният зам.-кмет Христо Димов. Заповедта на кмета Александър Янчулев за демонтирането обаче била спряна с устна заповед на вътрешния министър от кабинета на Любен Беров Виктор Михайлов. След това искането било внесено отново, но съдбата му не е ясна. Иван Иванов от ОДС обяви, че още тази седмица шефът на групата на ДСБ в Столичния общински съвет ще внесе питане до кмета защо няма изпълнение на решението на общинския съвет от 1993 г. за демонтиране на паметника.
ИСТОРИЯ
Паметникът на съветската армия е строен в началото на 50-те години на ХХ век, през 1954 г. вече е напълно готов. Издигнат е в чест на съветската армия, с чиято помощ България се освобождава от фашистката окупация по време на Втората световна война.
През 1992 г. президентът Жельо Желев сключва междудържавен договор с тогавашния руски президент Борис Елцин и в една от клаузите става дума за паметниците. Според документа се забранява да се разрушават руски паметници на територията на България, както и български паметници в Русия.
Паметникът на съветската армия е отдавна спорен, тъй като на това място няма кости на войници, т.е. не е гроб. Според някои историци от това следва, че монументът нищо не означава.
|
|